Скандалът със заключената Руска църква в центъра на София се разраства. ДАНС ще проверя собствеността по искане на прокуратурата.
"Има един сигурен и безспорен начин за установяването на собствеността - спорещите да минат през съд, едно решение на граждански съд ще реши този спор завинаги. Този крепостен акт от 1898 г. се отнася до земята, върху която е изградена сградата на Руската църква. Само че невинаги това, което се изгражда върху определена земя, автоматично става собственост на този, който притежава земята", коментира зам.-министърът на правосъдието Емил Дечев в студиото на "Денят ON AIR".
По думите му, дори и да се окаже, че в този крепостен акт действително няма подмяна на подписи, той се отнася до земята, но не и до сградата. Гостът обясни и претенцията за собственост от руското посолство, която е на базата констативен нотариален акт.
"Той не е като останалите нотариални актове. Констативен нотариален акт се издава, когато този който го иска, няма документ, с който да доказва по безспорен начин право на собственост. Той може да бъде оборен в съд от всяко друго лице, ако то представи убедителни доказателства. Тогава този, който е претендирал право на собственост върху спорния имот, губи делото и във владение влиза новия собственик", уточни Емил Дечев.
Той заяви, че голяма част от документите по казуса ще бъдат търсени в Държавна агенция "Национални архиви", защото са над 100-годишни.
"Хипотетично не само земята, но и сградата върху нея е собственост на руското посолство. Това по никакъв начин не дава право те да заключват тази сграда, когато си поискат. Тя не е културен дом със светски функции, за нея отговаря българският патриарх. Той решава кой свещеник да служи в нея, ако иска само български, може един от тях да е руски гражданин. Последната дума е негова. Представете си как български свещеник в Истанбул заключва църквата "Свети Стефан", хвърля ключа в Златния рог и си тръгва обратно към България", даде пример зам.-министърът на правосъдието.
Дечев подчерта, че тримата служители, обвинени в шпионаж, вместо да бъдат привлечени като обвиняеми, са предпочели да бъдат експулсирани.
Гостът коментира пред Bulgaria ON AIR и старта на конституционните промени. Той очаква изненади и е категоричен, че ако бъдат бламирани, това ще означава разпад на правителството.
"Тогава отиваме на предсрочни избори, другият вариант е една част от сегашните партии, които участват в създаването на това правителство, да направят ново парламентарно мнозинство, което да излъчи ново правителство със съюзници "Възраждане" и ДПС или "Възраждане" и БСП", даде пример Дечев.
И изрази мнение, че по всяка вероятност ще има промени в Конституцията с леки изменения. Също така той посочи, че никъде не пише, че е забранено националният празник на страната да бъде включен в основния закон.
"Предполагам защо са решили да го вкарат - най-вероятно са желаели да подчертаят, че искат да скъсат с досегашната зависимост от една велика сила и да подчертаят собственото самочувствие на българската нация. Дебатът вече е започнал, не виждам драма, ако националният празник е вписан в Конституцията. Може би е време българите да празнуват своите собствени усилия", каза още зам.-правосъдният министър.
На коя дата България трябва да празнува своя национален празник?
Гледайте видеото с целия разговор.
преди 10 месеца
преди 10 месеца
преди 10 месеца
преди 10 месеца
преди 10 месеца
преди 10 месеца
преди 10 месеца
преди 10 месеца
преди 10 месеца
преди 10 месеца