Ветото на президента върху промените в Изборния кодекс не предлага алтернативи. То само казва, че изискванията, които правят по-трудно откриването на избирателни секции - не могат да се случат. Това коментира Калин Славов, изпълнителен директор на "Прозрачност без граници" в Сутрешния блок на Bulgaria ON AIR.
"В текста на ветото нe се предвижда някакво решение на темата гласуване в чужбина. Казва се, че това решение, което е предложено в гласувания текст в НС, е неработещо. Да, има и оценки на противоконституционност. Неприемлиево е чисто технологично, че 2 млн. души могат да гласуват в дипломатическите консулства и представителства, или в няколко секции в едномилионни градове. Това определено е крачка назад", отбеляза експертът.
"Фокусът в проблемите в Изборния кодекс, който беше ограничаване на практическата възможност на българските граждани в чужбина да гласуват, всъщност генерира голямо обществено напрежение. Вчера имаше много интересна поредица от срещи на политическите партии с представители на такива българи, организирана от омбудсмана. Видя се, че сякаш се постига един обществен консенсус, в който като че ли НФСБ остават малко сами и изолирани. Изолацията в политиката никога не е постигала добри решения, така че може би здравият разум ще надделее", прогнозира Славов.
Не сме чули алтернативен текст на този, който президентът върна, повтори Славов. Според него ветото на държавния глава е адекватно решение, но частично, защото има доста спорни промени в Изборния кодекс. Експертът даде пример със задължителното гласуване, което може да бъде атакувано пред Конституционния съд.
"Разбира се това няма да спре влизането на промените в Изборния кодекс, но ще ги постави в едно висящо състояние поне заради задължителното гласуване. Време има кога Конституционният съд да се произнесе преди президентските избори, така че не можах да разбера защо и този текст не беше върнат за повторно обсъждане", добави той.
Според него в крайна сметка "по-гласовитите успяват да стигнат до решаване на проблема, а като че ли гражданите живеещи в България не бяха толкова гласовити, шумни, медийно отразени и не намериха своя говорител". По думите му отново се е получило разделение между българите у нас и тези извън страната.
Гражданското общество е изморено, но може и да има затишие преди буря, посочи още Славов. Той не изключи ескалация на напрежението, защото понякога "дребен повод може да предизвика големи резултати".