Най-голямата британска банка HSBC поиска от 40 дипломатически мисии да затворят сметките си и да ги прехвърлят в друга финансова институция. Сред засегнатите са мисиите на Ватикана, Папуа-Нова Гвинея и Бенин. Мярката е част от програмата за ограничаване на бизнес рисковете.
От HSBC коментираха, че посолствата също се възприемат като бизнес клиенти на банката, тъй като обикновено използват услуги като теглене на пари в брой, управление на разплащанията и вземане на заеми.
За да останат парите на дипломатическите мисии в HSBC, трябва да покриват пет критерия: международна свързаност, икономическо развитие, рентабилност, ефективност на разходите и ликвидност.
Финансовите институции покриват разходите на посланиците и техните подчинени, като например таксите за обучение на децата на дипломатите. Плащането по тези линии трудно могат да се посрещнат без банкова сметка на британска територия.
Директорите на консулските корпуси на Папуа-Нова Гвинея, и Бенин заявяват, че решението на HSBC води до голям хаос.
„Работим с HSBC в продължение на 22 години и да ни заблудят по този начин е истинска бомба за нас“, споделя посланикът на Папуа-Нова Гвинея.
Често дипломатическите мисии са смятани за машини за пране на пари. Неведнъж банките са критикувани, че не успяват навреме да забележат подозрителни сметки на мисиите. Красноречив пример е наложената глоба на „Ригс нешънъл банк“ във Вашингтон, която беше глобена и по-късно продадена, след като през 2004 година Комисия към Сената установи, че нейни служители, работещи с посолствата са помогнали на чилийския диктатор Аугусто Пиночет да скрие милиони долари. HSBC също получи глоба от близо 2 милиарда долара преди една година, след като американските власти уличиха банката в съучастие при пране на пари на латиноамерикански наркокартели. От своя страна, финансовата институция призна, че не е направила необходимото, за да спре прането на пари.